Euroopan kiinteistömarkkina elpyy
Ruotsin suurimpiin kuuluvat kiinteistönvälitystoimistot uskovat asuntokaupan vilkastuvan Ruotsissa jo tänä kesänä korkojen nytkähdettyä alas ja hintojen laskettua huomattavasti huipuistaan, raportoi Dagens Industri. Ala on jo hyvin optimistinen.
Svensk Fastighetsförmedling arvioi asuntojen hintojen nousevan 3–5 prosenttia 2024 ja vielä 5 prosenttia koko vuonna 2025. Samoilla linjoilla on kilpailija Fastighetsbyrån odottaen hyvää kesää kaupanteossa.
Tämä on tietenkin ollut vain ajan kysymys. Asuntojen tarve ei minnekään katoa. Pitkät markkina patoutumat voivat purkautua voimalla olosuhteiden suosiessa.
Ruotsissahan pääinflaatio on jo kahden prosentin tuntumassa vuositasolla ja talvesta asti se on pysynyt liki paikallaan. Ohjauskorko keikkuu silti yhä liki neljää prosenttia.
JM:n osari jo parempi
Laskuvaraa riittää, koska normaalisti ohjauskorko on luokkaa puoli prosenttia inflaatiota korkeampi. Etenkin jos inflaatio takeltelee edelleen kuten jo useita kuukausia.
Halpa raha toisi varmasti jonkin asteen myyntiryntäyksen, joka buustaisi rakennusyhtiöitä, joista paras on JM. Toki sillekin voimakkaat syklit ovat hyvin ominaisia.
Huippusuhdanteessa JM on takonut jopa yli 30 kruunun epsiä, josta tilittänyt liki puolet osinkona. Viime vuosi oli siihen nähden katastrofi.
Syyt siihen olivat selkeät. Ja nyt jäämässä taakse, kuten eilen julkaistu Q2-raportti kertoo.
Kurssi on noussut toistakymmentä prosenttia parissa viikossa ja tuplannut syksystä. Ajoissa oli iso raha hereillä.
Nibe ja Kesko saavat osansa
Osake lähti ostorajalta jo ylös, muttei se kallis ole edelleenkään mainittujen trendien toteutuessa. Yhtiön karmean Q1 voi unohtaa, jos kaupankäynti kehittyy uutisen mukaisesti – ja varmasti ainakin ennen pitkää.
Asuntokaupan virkoaminen lopettaisi lopulta rakentamisen laman myös Niben kannalta ainakin järjen mukaan. Korkojen lasku innostaisi kunnon investointeihin, kuten Niben kustannustehokkaisiin lämpöpumppuihin.
Kallis raha ja epävarmat ajat nakertavat vähän kaikkea taloudellista aktiviteettia. Niiden väistyminen tuo usein vauhdikkaankin noususuhdanteen.
Rautakauppakin alkanee kohta virota. Suomi voi tulla jälkijunassa euron jäsenenä Ruotsiin verrattuna, aikanaan prosessi toteutuu kyllä täällä ja muissa Pohjoismaissa Keskon siitä hyötyessä.
Kesko panostaa entistä enemmän rautakauppaan, joten ajoitus osuu kohdalleen. Piakkoin siihen pitäisi sijoittajienkin reagoida.
Näin myös muualla Euroopassa
Muualta kantautuu samoja kaikuja. Bloombergin mukaan Euroopan suurimman talouden Saksan asuntolama on taittunut. Kauppa käy taas ja syvälle sakanneet hinnat nousevat.
Myös saksalaisten ostohalut katosivat korkojen pompattua historiallisen terävästi koronan seurauksena. Kun vielä sikäläiset asuvat paljon useammin vuokralla kuin suomalaiset, oli kulttuurisestikin vaivatonta odottaa parempaa hetkeä omistusasumiseen.
Tilanne on muuttunut keväästä alkaen – vaikka korot eivät ole vielä oleellisesti pudonneet. Luottamus siihen kuitenkin vahvistui niin paljon, että ostajat motivoituivat sen ja halvan hintatason houkuttamina.
Ilmiö toistuu jo monessa maassa. Espanjassa ja Irlannissa hinnat nykäisivät ylös toistakymmentä prosenttia vuoden takaa.
Ennen pitkää trendi näkyy tietysti rakentamisessakin. Joka taas kokonsa takia heijastaa myönteisen vireen monelle sektorille. Etenkin Saksan ja Suomen kaltaisissa maissa, joissa rakentamisen osuus kansantuotteesta on iso.
Suhdannekäänteet yleensä nopeita
Kehitys alleviivaa korkotason merkitystä suhdanteille. Kaikille sektoreille sillä on joku merkitys, mutta asumiselle ja rakentamiselle erityisesti, koska kyse on kotitalouksien ylivoimaisesti suurimmasta investoinnista.
Korkeat korot tekevät myös pankeista kovin varovaisia luottotappioiden pelossa. Talous taantuu, kun raha ei liiku.
Mutta toisin kuin usein kuvitellaan, suhdanteet kääntyvät tyypillisesti äkkiä. Toki se riippuu myös korkojen liikkeistä.
Korkoennusteet ovat pysyneet hyvin varovaisina eli niiden nopeaan laskuun harva uskoo. Historia todistaa muuta: yleensä ne putoavat lujaa. Myös euroalueella, vaikka EKP ylivarovaisena tunnetaan.
Taloudessa historia tapaa toistua ainakin pääpiirteissään. Suhdanteen jämähtäessä keskuspankeille tulee kiire elvyttää.
Powell vaihtoi jo säveltä
Yhdysvalloissa Fedin pääjohtaja Jerome Powell nosti esiin jo työmarkkinoiden jäähtymisen talouden riskinä, kun tähän asti tikun nokassa keikkui vain inflaatio. Siitä lisää huomenna jenkkikatsauksessa.
Suhdanteet tulevat ja menevät. Sijoittajan on elintärkeää se ymmärtää etenkin syklisten yhtiöiden kelkassa.
Monella sektorilla, varsinkin rakentamissa ja raskaassa teollisuudessa, yhtiöiden tuloskunto aaltoilee jyrkkää vuoristorataa, koska liikevaihto ja kate kulkevat käsikynkkää. Teräsyhtiö SSAB tarjoaa siitä paraatitapauksen.
Liikevaihdon myötä lainehtiva marginaali voi sukeltaa huippuvuoden jälkeen miinukselle ja loikata kohta taas huippuunsa. Eikä kukin suhdanne kestä kuin vuoden pari.
Syklisillä pärjääminen vaatii hyvää ajoitusta ja myös vatsahapon sietokykyä. Molempien osapuilleen toimiessa palkinnot turpoavat ruhtinaalliseksi ilman merkittävää riskinottoa.
Se toki edellyttää yhtiön taloudellisen perustan kestävän vaikeat ajat. Sellaisia yhtiöitä riittää kyllä.